Evo KAKO treba da se ponašate na velikim vrućinama, da biste SAČUVALI svoje srce! (VIDEO)
Kardiolog prof. doktor Dragan Simić izdvojio je stres kao veliki okidač za probleme sa srcem, ali i podelio nekoliko saveta, kako da sačuvate zdravlje na velikim vrućinama.
Foto: Prva TV Printscreen
24.7.2024.|11:28
Izvor: Prva/J.G.
Podeli:
Visoke temperature smetaju i zdravim ljudima, a naročito srčanim bolesnicima.
Kardiolog prof. doktor Dragan Simić bio je gost u "Jutru" i tom prilikom govorio o svim potencijalnim problemima, koji se mogu javiti.
- Normalni srčani ritam je negde između 60 i 80 otkucaja u minuti. Međutim, postoje ljudi koji imaju dominaciju tog parasimpatičnog nervnog sistema, koji su sportski aktivni, u dobroj fizičkoj formi, gde srce je 56, 60, 62, 52 i tako dalje, a postoji jedna velika populacija, koji imaju ubrzan rad srca, to je preko 80, 90 do 100, gde je prosečna frekvenca oko 100, što na neki način nije dobro - kaže doktor i dodaje:
- Postoji određeni broj aritmija kod ljudi koje mi vidimo, koje su na neki način opasne i koje mogu dovesti do naprasne srčane smrti, tako da te aritmije moramo da tretiramo, radimo holtere, dajemo lekove, te ljude kontrolišemo. Ono što je najgore, često, vi imate pacijenta koji se žali na lupanje srca, ali nikada u momentu lupanja srca, nije zabeležen ekg da mi vidimo tip i vrstu aritmije. E onda je problem, kada pričamo o aritmiji, a ne znamo tačno koja je. Postoji mnogo vrsta. Najčešće su pretkomorski poremećaji ritma i takozvane ekstra sistole, koje mogu biti pretkomorske i komorske, kada srce radi normalno i onda u jednom momentu preskok, pa nastavi normalno, pa preskok i to je benigno, a veliki broj ljudi dolazi zbog toga. A druge vrste aritmija su gde srce povremeno uđe u jedan "rafalni" rad, 7-8 ubrzanih otkucaja, pa onda opet se vrati u normalan ritam - navodi doktor i nastavlja:
- Stres je jako veliki okidač. Imate zdravo srce, zdrave ljude, mlade ljude, zbog stresa, napetosti, velikih problema životnih danas oni jednostavno ulaze u jedno stanje gde se luči dosta tih kateholamina. Srce čim prepozna povećan nivo kateholamina počinje da menja ritam i da preskače, to su takozvane kateholaminske aritmije, koje takođe nisu toliko opasne, ali su kod pacijenata jako simptomatske.
Doktor je dao i nekoliko saveta, kako se treba ponašati na vrućinama:
- Ne izlagati se u dugim intervalima suncu, visokim temperaturama, adekvatno oblačenje, ne previše obilni obroci, ne previše količine alkohola, imati uz sebe vodu i na svakih 20 minuta uzimati po dva gutljaja i tako se stalno rehidrirati, jer je povećano znojenje.
Kada dolazi do srčanog zastoja i šta je još sve savetovao doktor, poslušajte u snimku:
Iako o tome možda ne razmišljate mnogo, obrve imaju veliki uticaj na izgled lica. One nas mogu učiniti starijima, ali i osvežiti izgled lica i učiniti nas mlađima.
Da li naše telo možemo da dovedemo do savršenstva ako vežbamo kod kuće? Koliko su nam moderne tehologije i aplikacije učinile život lakšim kada je treniranje u pitanju? Čemu da posvetimo pažnju? Na ova pitanja odgovorala nam je fitnes instruktorka Nađa Mitov.
Iako o tome možda ne razmišljate mnogo, obrve imaju veliki uticaj na izgled lica. One nas mogu učiniti starijima, ali i osvežiti izgled lica i učiniti nas mlađima.
Da li naše telo možemo da dovedemo do savršenstva ako vežbamo kod kuće? Koliko su nam moderne tehologije i aplikacije učinile život lakšim kada je treniranje u pitanju? Čemu da posvetimo pažnju? Na ova pitanja odgovorala nam je fitnes instruktorka Nađa Mitov.
Spadate li u grupu ljudi kojima je popodnevna dremka obavezna ili ste od onih koji nikako ne spavaju tokom dana, jer se posle toga osećaju još umornije?
Centralne ulice u Beogradu, među kojima su Nemanjina, Kneza Miloša, Kralja Milana i Takovska, danas popodne su zatvorene za saobraćaj, pred šetnju u okviru Prajda.
U velikoj sali Kulturnog centra u Čačku danas je održan komemorativni skup povodom smrti Borisava Bore Đorđevića, legendarnog srpskog i jugoslovenskog rokera i frontmena grupe Riblja čorba.
Štampu ovog jutra prelistavamo sa Draganom j. Vučićevićem, glavnim i odgovornim urednikom Informera i Vladimirom Vuletićem, profesorom Filozofskog fakulteta.